Nemcsak a testsúly miatt ajánlott a rendszeres testmozgás, hanem azért is, mert a mentális egészségre is pozitív hatással van.
A mozgásról régóta köztudott, hogy jóval többre képes, mint hogy formálja az alakunkat. Természetesen már ez is elég komoly érv amellett, hogy rendszeresen mozogjunk, de ennél sokkal többet is tud.
A rendszeres testmozgás ugyanis komoly pozitív hatással lehet a mentális egészségre is. Egy nemrég készült tanulmány arra a következtetésre jutott, hogy a futás egészen konkrétan az antidepresszánsokhoz hasonló hatással volt a depresszióra és a szorongásra. Az ECNP (Európai Neuropszichofarmakológiai Kollégium) pár hete tartott kongresszusán bemutatott tudományos munka szerint az edzésprogram kedvezőbb fizikai eredményekhez vezetett mindegyik megfigyelésben résztvevő személynél. Viszont azt is megállapították, hogy a legnagyobb kihívást nem feltétlenül maga a mozgás, hanem a rendszeresség okozza.
A legkézenfekvőbb mozgás a futás
Mivel a mozgás túlnyomó részben a logisztikán bukik el, a legpraktikusabb olyan formáját választani, ami semmilyen kötöttséggel nem jár. Erre a legjobb lehetőség a futás, hiszen sem helyhez, sem időponthoz, de még más személyekhez sem kell alkalmazkodni hozzá. Nem lehet elkésni, és nincs olyan napszak, amikor ne lehetne futni. A futásban az is jó, hogy mindenki saját magára tudja szabni a tempót, a fizikai jólét érdekében egyáltalán nincs szükség arra, hogy kiköpje az ember a tüdejét. Sőt a kocogás és a tempós gyaloglás is kifejezetten jó hatással van a szervezetre, egy barátom például úgy fogyott le 25 kilót, hogy mindennap fél-egy órát gyalogolt. Miután pár hónap elteltével szabad szemmel látható volt a változás, és ő maga is érezte, hogy szó szerint mennyivel könnyebb így az élet, a fehér liszt és a szénsavas vackok kiiktatása már nem is okozott különösebb problémát.
![](https://woohoo.hu/wp-content/uploads/2023/09/GettyImages-1441759606-1-1024x696.jpg)
S ha azt mérlegeljük, hogy a ránk nehezedő nyomás miatt néha vagy rendszeresen beszedett antidepresszánsokat akár ki is válthatjuk a futással, akkor az már elég ok arra, hogy elkezdjük, ugye?
„A depressziót egy idő után muszáj kezelni, mivel idővel súlyosabb problémákhoz is vezethet. Ilyenkor az antidepresszánsokon a sor, hogy segítsenek kezelni a helyzetet. De azt mindannyian tudjuk, hogy ez hosszú távon nem fenntartható folyamat. A tanulmányunk kimutatta, hogy a futásterápia csökkentheti a depressziós tüneteket. A mentális egészségre gyakorolt hatások meglehetősen hasonlóak voltak az antidepresszánsokat használó csoportban tapasztaltakhoz” – mondja Brenda Penninx, pszichiáter, a tanulmány vezetője.
A futás természetesen nem váltja ki azonnal, vagy helyettesíti a depresszió gyógyszereit, de a kezdetekben kiváló lehetőség a kiegészítésre. A megfigyelések alapján orvosi felügyelet és kontroll mellett pedig idővel csökkenthetők a gyógyszerek, és bizonyos eseteknél akár el is hagyhatók.
A futás és a depresszió elleni gyógyszeres kezelés összehasonlítása
A kutatás során a tudósok 141 depresszióban, szorongásban vagy mindkettőben szenvedő embert követtek nyomon. A résztvevők három lehetőség közül választhattak: terápiás kezelés, csak gyógyszeres kezelés, vagy futással, gyógyszerek nélkül kívánják-e a kezelést folytatni. A 16 héten át tartó vizsgálat alatt 96-an választották a csak futással járó programot. A futásterápia felügyelt, 45 perces szabadtéri futásból állt, heti két-három alkalommal. A vizsgálat végén minden csoportban 44 százalékban mutatott enyhülést a depresszió és szorongás tüneteiben, de a szakértők megfigyelései szerint azoknál, akik nem futottak, a tünetek továbbra is „jelentősek” voltak.
A testi egészség és a fizikai közérzetjavulás egyértelműen kedvezőbb volt a futók körében, akiknél csökkent a pulzusszám, javult a tüdőfunkció, kisebbnek érezték a rájuk nehezedő nyomást, és a derékbőségükre is jó hatással volt. A gyógyszeres csoportból többen is tapasztalták a fizikai hanyatlás jeleit, a súlynövekedést, és vérnyomás-ingadozást is.
A kutatócsoport kiemelte, hogy a testmozgás közvetlenül kezeli a depressziós és szorongásos betegeknél gyakran előforduló mozgásszegény életmódot azáltal, hogy arra ösztönzi az embereket, hogy tűzzenek ki személyes célokat, javítsák az erőnlétüket és vegyenek részt csoportos tevékenységben. Az edzésprogram betartása azonban gyakran komoly kihívást jelenthet. A futócsoportban csak 52 százalék tartotta be a protokollt, míg a másik csoportban 82 százalék szedte az előírt gyógyszereket.
Gyógyszer vagy mozgás?
A tanulmány szerzői elismerik, hogy nem könnyű az embereket – különösen egy bizonyos kor után –mozgásra ösztönözni. Ahhoz, hogy a futásterápia hatékony legyen, az túlmutat azon, hogy azt mondjuk: menj futni! Különösen igaz ez a depressziós embereknél, akiknél plusz nehézség, hogy a futásban örömöt, vagy egyáltalán motivációt lássanak. Fontos a fokozatosság is, hogy a szervezet hozzászokjon a terheléshez. Ráadásul a futás nem is biztos, hogy mindenkinek megfelelő mozgásforma, de az úszás, a tenisz, vagy a kerékpározás is megfelelő fizikai tevékenység a motivációhoz.
„Sajnos nehezebb az embereknek a viselkedését, és a megszokott hétköznapi rutinjukat megváltoztatni, mint egy-egy gyógyszert bevenni. Azt kell mindenkinek belátni, hogy fizikai aktivitás nélkül a legkisebb testi, lelki vagy mentális problémából is sokkal nehezebb a gyógyulás”.
Forrás: everydayhealth.com
Nyitókép: Henrik Sorensen/GetyImages
Ha tetszett a cikkünk, ezeket is ajánljuk:
- Nem kell, hogy fájjon a futás
- 5 dolog, ami a tudomány szerint szükséges az egészséges élethez
- Valóban kell napi 10 000 lépés az egészséghez?